Desinformation och påverkansoperationer har blivit vardag. I det snabba och täta informationsflödet är källkritik viktigt.
Foto: Kristoffer Olofsson/Försvarsmakten
"Det har förekommit felaktiga uppgifter i sociala medier", säger Therese Fagerstedt, Försvarsmaktens presschef.
Foto: Antonia Sehlstedt/Försvarsmakten
Desinformation är inget nytt fenomen men något som ökat kraftigt de senaste åren och som fortsätter att öka. Den digitala utvecklingen och inte minst utvecklingen av Artificiell Intelligens (AI) gör att manipulerad information i form av texter, bilder och röstinspelningar blivit mer realistiska.
– Desinformation och påverkansoperationer har blivit vardag. I det snabba och täta informationsflöde vi har i dag måste vi ständigt påminna oss och varandra om att vara källkritiska och uppmärksamma, säger Therese Fagerstedt.
Desinformation är felaktig eller manipulerad information, som ofta sprids av en aktör i syfte att vilseleda, skada eller skapa oro. Det är en hörnsten i klassisk propaganda, i dag ofta kallat fake news.
Det kan vara svårt att veta vem som ligger bakom en webbsida, ett konto eller ett inlägg som sprids på sociala medier men det finns några enkla tips att bära med sig för att upptäcka desinformation.
- Var vaksam och uppmärksam
- Sprid inga rykten
- Försök verifiera uppgifterna på myndigheters webbplatser
- Fråga dig vem som kan tjäna på att sprida den här informationen
- Tänk efter innan du delar något