Reformen av Försvarsmakten löper i stort enligt plan. Men det finns faktorer som påverkar den kommande insatsorganisationen, IO 14, framöver.
Foto: Johan Lundahl/Försvarsmakten
Reformen av Försvarsmakten löper i stort enligt plan och den ekonomiska förstärkning som Försvarsmakten erhöll förra året gör det möjligt att vidta åtgärder som riktas mot främst deltidstjänstgörande soldater.
- Det är ett välkommet tillskott som gör att vi kan lägga extra fokus på att rekrytera deltidstjänstgörande soldater särskilt i armén, säger generaldirektör Peter Sandwall.
Rekryteringen av heltidstjänstgörande soldater och sjömän går bra. Bedömningen är att Försvarsmakten kommer att kunna rekrytera tillräckligt många medarbetare för att täcka behoven under de kommande åren. Den stora utmaningen ligger huvudsakligen i att behålla de soldater och sjömän som rekryteras samt minska avgångarna från den grundläggande militära utbildningen, GMU.
- Genom en bra utbildning och en kvalitativt hög övningsverksamhet ger vi våra soldater och sjömän ett attraktivt och utvecklande jobb. Det är därför vi vinnlägger oss om att prioritera övnings- och utbildningsverksamheten, betonar Peter Sandwall.
De reduceringar inom personalområdet som planeras i perioden fram till 2019 innebär att Försvarsmakten genomför ett organisationsarbete mot ny försvarsmaktsorganisation. Dessa är föranledda av Försvarsmaktens kontinuerliga rationaliseringsbehov och regeringens beslut om reducerade lönekostnader i Försvarsmakten. Reduceringarna bedöms, vilket också angavs i Försvarsmaktens svar på regeringens uppdrag angående myndighetens personalförsörjning från 2013, få konsekvenser för förmågan att producera och vidmakthålla krigsförbanden. Sammantaget kan konstateras att förbandsanslaget, efter rationaliseringar och vissa prioriteringsåtgärder för åren 2015-2017, är i ekonomisk balans.
På materielsidan finns alltjämt stora obalanser som ökar mot slutet av planeringsperioden. Detta kräver fortsatta ställningstaganden.